Höjentorp
Uppdaterad den 1 maj, 2007
Tillbaka

På höjden ovanför Trädgårdssjön låg det en gång så vackra
barockslottet Höjentorp

öjentorp strax norr om Varnhem omnämndes första gången år
1283
som Hognathorp i ett brev där
dåvarande ägaren Magnus Johansson Ängel sålde gården till biskop Brynolf i Skara för 20 mark
lödiga.

Magnus Ängel lär ha varit av Bjälboätt på spinnsidan och blivit född i
Ekebyborna strax öster om Ulvåsa i Östergötland ca 1210 - morfars far skall
ha varit Birger Brosa. Dessförinnan lär gården ha varit ägd
av ätten Bonde och även av biskop Bengt, Birger Jarls bror. Huruvida Höjentorp var befäst
under sin tid som biskopsgård så som Brunsbo, Säckestad, Husaby borg och Läckö är oklart, men ter sig troligt.

Under
förändringarna efter reformationen 1527 drogs gården in till kronan
och blev därigenom en kungsgård. Kungsgårdar var storgårdar som
fungerade både som lokala representanter för kronan och makten, men
var också stödjepunkter för militärapparaten.

En mark lödig = 210,6 g guldvikt

Tillbaka

Lindskog om Höjentorp

Den förträfflige P E Lindskog visste att berätta följande om
Höjentorp år 1816:

"Fordom kalladt Agnatorp, Hygnartorp, Hägnatorp och
Högnatorp; har troligen icke varit ett UpsaIa-Öde, som B. Rhyzelius, Sviog. Mun. sid; 90 förmenar, utan
snarare en enskild egendom, och förmodligen tillhörig Ridderliga
Bonde-ätten, till dess det, utan tvifveI, af Biskop Bengt den Gode, som var af nämnde ätt, död 1190,
lades till Skara Biskops-Stol. Man vet ej när det blifvit Kronans
egendom; men åtminstone, om ej förr, har det, enligt 1527 års
Riksdags-beslut, bIifvit reduceradt och Kongl. Maj:t och Kronan
tillerkändt. Det blef sedan brukadt och häfdadt för Kronans räkning
att ingen omedelbart eller genom Arrendatorer. Landshöfdingen öfver
Skaraborgs Län, Carl Siggesson Rosendufva, innehade det från år 1630
till 1644, och ehuru det sedermera blef doneradt till Riks-
Kansleren Gr. M. G. Dela Gardie, synas dock Länets Höfdingar här
hafva residerat till år 1660. (Tidgrens Westg. Hist. s.
221)".

Tillbaka

Höjentorp - älskat av
kungar

Många kungligheter har trivts gott på Höjentorp. Dels låg
det geografiskt väl till i dåtidens Västergötland, i Eggby socken nära Varnhem, dels är naturen något av det underskönaste
man kan se. Enorma rundade kullar och däremellan djupa sänkor, på
den tiden förmodligen vattenfyllda, idag kärr med enstaka
vattenpeglar. Både Gusav Vasa och senare Johan III var ofta på
Höjentorp.
Medeltidsslottet raserades av danska trupper år 1566
varefter ett jaktslott med två våningar uppfördes vid sidan om
ruinen.

Den som tillbragde mest tid på Höjentorp var hertig Karl,
senare Karl IX, som gärna jagade i den inhägnade jaktparken. Han
gifte sig med sin andra hustru Christina av Holstein i Höjentorps
slottskapell.

Även Karl XI kom senare, nästan årligen, på besök för att
mönstra sina Westgöta Regementen.

Mellan 1630 och 1644 användes gården som residens för den
förste landshövdingen i Skaraborgs län, Carl Siggesson Rosendufva,
vilken i 1640 års jordebok stod som ägare till Ribbingsberg i Södra Härene.

År 1647 gifte sig Magnus Gabriel De la Gardie med pfalzgrevinnan
Maria Euphrosyne. Drottning Kristina skänkte i samband därmed
Höjentorp till sin kusin Euphrosyne i bröllopsgåva. Magnus Gabriel
som var mycket för att bygga lät uppföra en ståtlig barockanläggning
i trä på den gamla medeltidsborgens grundmurar. Se också Ölanda kapell.

Magnus Gabriel och Euphrosynes barockslott, fasad mot
sjön

Tillbaka

Slutet för
Höjentorp

Slutet för Höjentorp kom i september 1722. På besök var då
kung Fredrik och hans gemål, Karl XII:s syster Ulrika Eleonora
vilken fått abdikera från tronen för att Fredrik skulle få bli
kung.

Skarabiskopen Jesper Swedberg som ankom till slottet
tillsammans med Ulrika Eleonora vid solnedgången den 4 september och
skrev sålunda i sin Levernebeskrivning:

"När vi varit där vid pass en timma, kom elden upp i stora
byggningen. Och på en timmas tid lades hela gården i aska. Därpå
kommer Hennes Majestät kl. 10 vid lag i blåmörkret till Brunsbo, medföljd av största delen av
hovfolket".

Magnus Gabriel de la Gardies slott Höjentorp brinner ner
till grunden anno 1722

Slottet byggdes därefter aldrig upp igen, och den kungliga
epoken var över.
År 1726 övertog Jonas Alströmer arrendet och
hade där ett av sina schäferier, där fåren gick och betade för att
sedan förse Jonas spinnerier i Alingsås med ull. Dessutom hade han schäferier på
bl.a. Tubbetorp herrgård utanför Vårgårda.

Nedanför denna trappa som leder ner till Trädgårdssjön
fanns en brygga där båtar för lustfyllda utflykter låg och
väntade.

Tillbaka

Det enda
som egentligen är bevarat från Höjentorps glansdagar är denna
källare som ligger till höger ovanför trapporna i bilden
ovan.
Den har alltså legat i bottenvåningen till slottet
och kan mycket väl ha hängt med sedan biskop Brynolfs tid på
1200-talet.
På grund av rasrisk är det förbjudet att gå ner
i källaren...

Ingången
ner till den gamla källaren har funnits inuti huset, och har
ett fönster som vetter ner mot
sjön.

Dagens Höjentorp

Tillbaka

Till index för Bengans
historiasidor